EUROOPAN UNIONI Alueiden komitea EU:n alue- ja paikallisedustajien kokous	Toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraava verkosto

Yhteisö:
EU:n aloitteen nimi:
Viite: (esim. KOM(2005) 112)

Toissijaisuusperiaatteen tarkoituksena on varmistaa, että päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia kaikkein tarkoituksenmukaisimmalla tasolla, jolla asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaimmin. Toissijaisuusperiaatteen noudattaminen edellyttää siten, että on jatkuvasti valvottava, onko EU:n toiminta perusteltua, kun otetaan huomioon keskus-, alue- tai paikallistasolla käytettävissä olevat mahdollisuudet. EU:n toissijaisuusperiaatteen määritelmä viimeisteltiin Lissabonin sopimuksessa, jossa viitataan nimenomaisesti toissijaisuusperiaatteen alueelliseen ja paikalliseen ulottuvuuteen. Tämä taulukko on suunniteltu välineeksi toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavan verkoston kumppaneille, ja sen tarkoituksena on auttaa arvioimaan, noudatetaanko EU:n aloitteissa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Samalla siinä käsitellään myös paremman säädöskäytännön käsitettä. Taulukon liitteessä luetellaan asiaankuuluvat tietolähteet.

1. TOIMIVALLAN TYYPPI / OIKEUSPERUSTA
Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan ainoastaan aloihin, jotka eivät kuulu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan (SEU, 5 artikla) vaan jaettuun ja tukevaan toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatteen toteutumisen selvittämiseksi on aluksi määriteltävä toimivalta, jonka piiriin EU:n aloite kuuluu. Tätä varten on aluksi määritettävä aloitteen oikeusperusta. EU:n aloitteen oikeusperustana on jokin perussopimuksen artikla, jossa EU:n toimielimet valtuutetaan toimimaan tietyllä politiikan alalla. Oikeusperustan määrittäminen on erityisen tärkeää säädösten kohdalla, mutta se on myös tarpeen muiden kuin lainsäädäntötoimien kohdalla, kuten laadittaessa tiedonantoja sekä valkoisia ja vihreitä kirjoja. Tällöin kuitenkin riittää, että määritellään politiikan ala(t), jo(t)ka mainitaan perussopimuksen asiaankuuluvissa osastoissa tai luvuissa. Oikeusperusta ja toimivallan tyyppi voidaan määrittää vastaamalla seuraaviin kysymyksiin:
1.1 Mitkä perussopimusten artiklat, osastot tai luvut muodostavat perustan EU:n toimivallalle kyseisellä alalla? (Ks. artiklat liitteenä olevan taulukon osassa 1.)
1.2 Onko kyseessä yksinomainen, jaettu vai tukeva toimivalta? (Ks. liitteenä oleva taulukko.) Jos kyseessä on EU:n yksinomainen toimivalta, arvioidaan ainoastaan suhteellisuusperiaatteen noudattamista (siirry kohtaan 3).

2. TOISSIJAISUUSPERIAATE – "Pitäisikö EU:n toimia?"
Unioni toimii aloilla, jotka eivät kuulu sen yksinomaiseen toimivaltaan, ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi keskushallinnon tasolla tai alueellisella taikka paikallisella tasolla riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla (SEU, 5 artikla). EU:n pitäisi toimia vain, jos katsotaan, että sen toiminta on tarpeellista ja että siitä on selvästi hyötyä. Seuraavassa esitettyjen kysymysten perusteella Voitte arvioida, täyttyvätkö nämä kaksi kumulatiivista ehtoa. Tässä analyysissa hyödyllisiä tietolähteitä ovat vaikutustenarvioinnit (katso liitteen kohta 2) ja/tai lainsäädäntöehdotusten perustelut ja johdanto-osat.
2.1 Onko suunniteltu toiminta tarpeen,
koska käsiteltävään asiaan sisältyy rajatylittäviä näkökohtia, joita jäsenvaltiot ja/tai paikallis- ja alueviranomaiset eivät voi yksin säännellä tyydyttävästi ?
ja/tai
koska pelkkä jäsenvaltioiden toiminta tai EU:n toimimattomuus olisi ristiriidassa perussopimusten määräysten kanssa tai vahingoittaisi muutoin merkittävästi muiden jäsenvaltioiden etuja?
ja/tai
koska olemassa olevat EU:n toimenpiteet ja/tai kohdennettu tuki eivät riitä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi?
2.2 Olisiko suunnitellusta toiminnasta jäsenvaltio- tai paikallistason toimintaan verrattuna selvästi hyötyä sen laajuuden ja/tai tehokkuuden vuoksi (mittakaavaedut, oikeudellinen selkeys, oikeudellisten lähestymistapojen yhdenmukaisuus jne.)?

3. SUHTEELLISUUSPERIAATE – "Miten EU:n pitäisi toimia?"
Unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi (SEU, 5 artikla). EU:n suunnittelemien toimien on oltava sopivia ja tarkoituksenmukaisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
3.1 Voitte arvioida seuraavassa esitettyjen kysymysten perusteella, vastaako suunniteltu toiminta luonteeltaan ja laajuudeltaan suhteellisuusvaatimuksia. Tässä analyysissa hyödyllisiä tietolähteitä ovat vaikutustenarvioinnit (katso liitteen kohta 2) ja/tai lainsäädäntöehdotusten perustelut ja johdanto-osat.
Onko suunniteltu toiminta tarkoituksenmukaista asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi?
ja
Onko asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellun toiminnan muoto (valittu väline) mahdollisimman yksinkertainen? (EU:n on annettava säädöksiä vain tarvittaessa. Direktiivejä on suosittava asetusten sijasta ja puitedirektiivejä yksityiskohtaisten toimenpiteiden sijasta. Säädösten tilalla on suosittava muita kuin lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, kuten ei-sitovia suosituksia, huolehtien samalla siitä, että perustamissopimuksen määräyksiä noudatetaan ja edellyttäen, että asetetut tavoitteet saavutetaan. Ensisijaisesti olisi pyrittävä edistämään jäsenvaltioiden yhteistyötä, koordinoimaan kansallisia toimia tai täydentämään ja tukemaan niitä suuntaviivoilla, perustamaan tietojenvaihtomekanismeja jne).
ja
Jättääkö suunniteltu toiminta kansalliselle (toisin sanoen keskus-, alue- ja paikallistason) päätöksenteolle mahdollisimman paljon tilaa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi? (EU:n toimenpiteiden olisi tarjottava jäsenvaltioille vaihtoehtoisia tapoja tavoitteiden saavuttamiseksi siten, että perustamissopimuksen määräyksiä noudatetaan ja että toimenpiteet riittävät asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi on varmistettava, että vakiintuneita kansallisia järjestelyjä noudatetaan. Kun tarvitaan EU:n tason standardeja, olisi harkittava mahdollisuutta määrittää vähimmäisstandardit, jolloin jäsenvaltioille jää mahdollisuus laatia tiukempia standardeja).
3.2 Jos katsotte, että suunnitellut toimet menevät pidemmälle kuin on välttämätöntä, miten mielestänne asetetut tavoitteet voitaisiin saavuttaa vaihtoehtoisella, vähemmän rajoittavalla tavalla?

4. PAREMPI SÄÄDÖSKÄYTÄNTÖ
4.1 Jos EU:n aloitteeseen liittyy vaikutustenarviointi (katso liitteen kohta 2), otetaanko siinä mielestänne asianmukaisesti huomioon paikalliset ja alueelliset näkökohdat? Oletteko yhtä mieltä Euroopan komission esittämästä arvioinnista?
4.2 Aiheuttaisiko suunnitellun toiminnan täytäntöönpano taloudellisia ja/tai hallinnollisia rasitteita alueenne/kaupunkinne/kuntanne viranomaisille ja/tai taloudellisille toimijoille ja/tai asukkaille? Olisivatko kustannukset oikeasuhtaisia suunniteltuihin tavoitteisiin nähden? Jos EU:n aloitteen vaikutuksia ei ole arvioitu (joko erikseen laaditussa vaikutustenarvioinnissa tai suoraan itse aloitteessa), mainitkaa, pitäisikö mielestänne mahdollisia taloudellisia ja/tai hallinnollisia rasitteita arvioida tarkemmin, esimerkiksi kuulemalla alueiden komitean eri verkostoja.

5. EU:N ROOLI
Minkälainen rooli EU:lla pitäisi mielestänne olla kyseisellä politiikan alalla? (Esimerkiksi: Pitäisikö EU:n pelkästään määrittää yleiset puitteet / tärkeimmät tavoitteet vai pikemminkin laatia yksityiskohtaisia määräyksiä? Pitäisikö EU:n ennemminkin tarjota tukea, esimerkiksi koordinoimalla jäsenvaltioiden politiikkaa, vai tarvitaanko laajamittaista ja suoraa EU:n toimintaa? Tarvitaanko sääntelytoimenpiteitä vai riittäisivätkö mielestänne lainsäädännölle vaihtoehtoiset toimenpiteet, toisin sanoen Euroopan komission laatimat ohjausasiakirjat?)

Liite

1. TOIMIVALLAN TYYPPI JA EU:N ALOITTEIDEN OIKEUSPERUSTA

EU:N YKSINOMAINEN TOIMIVALTA (SEUT:n 3 artikla)
Politiikan ala	Oikeusperusta (Perussopimusten artikla)	Alueiden komitean pakollinen kuuleminen
Tulliliitto	SEUT, 31 artikla	EI
Sisämarkkinoiden toimintaa varten tarvittavien kilpailusääntöjen vahvistaminen	SEUT, 103 ja 109 artikla	EI
Niiden jäsenvaltioiden rahapolitiikka, joiden rahayksikkö on euro	SEUT, 127–138 artikla (SEU, 3 artiklan 4 kohta)	EI
Meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen osana yhteistä kalastuspolitiikkaa	SEUT, 3, 40 ja 43 artikla	EI
Yhteinen kauppapolitiikka	SEUT, 206 ja 207 artikla	EI
Kansainvälisten sopimusten tekeminen (edellä mainituilla aloilla sekä muilla aloilla, kun sopimuksen tekemisestä on säädetty lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyssä unionin säädöksessä tai kun tämä on välttämätöntä, jotta unioni voi käyttää sisäistä toimivaltaansa, tai siltä osin kuin se voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta)	Oikeusperusta on aina sopimuksen kohteeseen liittyvä perussopimuksen artikla ja menettelyn osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 216 ja 218 artikla	EI

JAETTU TOIMIVALTA (SEUT, 4 artikla)
Politiikan ala	Oikeusperusta (Perussopimusten artikla)	Alueiden komitean pakollinen kuuleminen
Sisämarkkinat	SEUT, 26 artikla (yleinen), 46 ja 48 artikla (työntekijät), 50 ja 59 artikla (sijoittautuminen ja palvelut), 64 artikla (pääoma), 113 artikla (verotus) ja 114 artikla (yleinen yhdenmukaistamista koskeva lauseke) (SEU, 3 artiklan 3 kohta)	EI
EU:n toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määritellyt sosiaalipolitiikan näkökohdat	SEUT, 153 artikla (155 artikla työmarkkinaosapuolten välisten sopimusten osalta)	KYLLÄ 153 artikla
SEUT, 157 artikla, miesten ja naisten yhtäläinen kohtelu	EI
SEUT, 19 artikla, sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltäminen	EI
Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus	SEUT, 175, 177 ja 178 artikla, ESR:n osalta SEUT, 164 artikla (SEU, 3 artiklan 3 kohta)	KYLLÄ 175, 177 ja 178 artikla ESR:n osalta 164 artikla
Maatalous ja kalastus lukuun ottamatta meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä	SEUT, 4, 40 ja 43 artikla	EI
Ympäristö	SEUT, 192 artikla (SEU, 3 artiklan 3 kohta)	KYLLÄ 192 artikla
Kuluttajansuoja	SEUT, 169 artikla	EI
Liikenne	SEUT, 91 ja 100 artikla	KYLLÄ 91 ja 100 artikla
Euroopan laajuiset verkot	SEUT, 172 artikla	KYLLÄ 172 artikla
Energia	SEUT, 194 artikla	KYLLÄ 194 artikla
Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue	SEUT, 67 artikla (yleinen), 77 artikla (raja-asiat ja liikkuvuus), 78 artikla (turvapaikka-asiat, toissijainen ja tilapäinen suojelu), 79 artikla (maahanmuutto), 81 artikla (oikeudellinen yhteistyö siviilioikeuden alalla), 82 artikla (oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla), 83 artikla (aineellinen rikosoikeus), 84 artikla (rikosten torjunta), 87, 88 ja 89 artikla (poliisiyhteistyö) (SEU, 3 artiklan 2 kohta)	EI, mutta mainittava erikseen jäsenvaltioiden kansanedustuslaitosten 69 artiklan nojalla tekemät toissijaisuuden tarkastukset
Yhteiset kansanterveyden turvallisuuskysymykset EU:n toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määriteltyjen näkökohtien osalta	168 artikla erityistoimenpiteissä, jotka on hyväksytty EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 kohdan mukaisesti	KYLLÄ 168 artiklan 4 kohta
Tutkimus ja teknologian kehittäminen sekä avaruusala	SEUT, 182, 188 ja 189 artikla	EI
Kehitysyhteistyö ja humanitaarinen apu	SEUT, 209, 212 ja 214 artikla	EI

EU:N TUKEVA TOIMIVALTA (SEUT, 6 artikla)
Politiikan ala	Oikeusperusta (Perussopimusten artikla)	Alueiden komitean pakollinen kuuleminen
Ihmisten terveyden suojelu ja parantaminen	SEUT, 168 artikla (4 kohtaa lukuun ottamatta)	KYLLÄ 168 artiklan 5 kohta
Teollisuus	173 artikla	EI
Kulttuuri	167 artikla (SEU, 3 artiklan 3 kohta)	KYLLÄ 167 artikla
Matkailu	195 artikla	EI
Koulutus, ammatillinen koulutus, nuoriso ja urheilu	SEUT, 165 ja 166 artikla	KYLLÄ 165 ja 166 artikla
Pelastuspalvelu	196 artikla	EI
Hallinnollinen yhteistyö	74 ja 197 artikla	EI

EU:N ERITYISET POLITIIKAN ALAT
Politiikan ala	Oikeusperusta (Perussopimusten artikla)	Alueiden komitean pakollinen kuuleminen
Talouspolitiikkojen koordinointi	SEUT, 2 artiklan 3 kohta, 5 artikla, 120–123 artikla	EI
Työllisyyspolitiikkojen koordinointi	SEUT, 2 artiklan 3 kohta, 5 artikla, 148 ja 149 artikla	KYLLÄ SEUT, 148 ja 149 artikla

2. EU:N ALOITTEIDEN VAIKUTUSTENARVIOINTEJA

HUOM. Komission aloitteen kansilehdellä oleva SEC-viite osoittaa, että vaikutustenarviointi on suoritettu.

2.1 Sääntelyn parantamista koskeva osio Euroopan komission verkkosivustossa:

http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/index_fi.htm

Huomatkaa erityisesti vaikutusten arviointia koskeva kohta vasemmalla olevassa valikossa.

2.2. Vaikutustenarviointia koskeva osio Euroopan komission verkkosivustossa:

http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm

Huomatkaa erityisesti kohta "List of impact assessments" vasemmalla olevassa valikossa.

2.3 Vaikutustenarviointeihin voi tutustua myös PreLex-verkkosivustossa:

http://ec.europa.eu/prelex

PreLex on toimielinten välisten menettelyjen tietokanta. Sen avulla voi seurata komission ja muiden toimielinten välisen päätöksenteon keskeisiä vaiheita.

Hallinnolliset rasitteet ovat yrityksille, taloudellisille toimijoille, kansalaisille ja julkisille viranomaisille aiheutuvia kustannuksia, jotka johtuvat lainsäädännössä määrättyjen tiedottamisvelvollisuuksien noudattamisesta ja joita ei perittäisi, ellei kyseistä lainsäädäntöä olisi.

Näillä aloilla unionin toimivallan käyttö ei 4 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan nojalla estä jäsenvaltioita käyttämästä toimivaltaansa.